http://www.svd.se/nyheter/stockholm/tvangsflytt-av-aldre-dubblade-dodsfallen_6984985.svd

Tvångsflytt av äldre dubblade dödsfallen
När Stockholms stad skulle göra om servicehus till trygghetsboenden tvingades de gamla på hemmet Väduren att flytta. Nu har kommunen gjort halt – processen har skapat för mycket oro. Men priset var mycket högre än vad som hittills sagts öppet: dödsfallen ökade med det dubbla. 

10 april 2012 kl 02:00
SVD GRANSKAR
Birgit Zachau hade bott på servicehuset Väduren i Vasastan i tio år när hon plötsligt tappade lusten att leva.
– Mamma var 94 år ung. Hon åt inga mediciner och hon sprang med sin rullator. Hon ville gå i affärer – hon älskade Stockholms innerstad, säger dottern Inga Zachau.
År 2008 bröt den borgerliga majoriteten i Stockholm sitt vallöfte om att bevara servicehusen och började i stället omvandla dem till så kallade trygghetsboenden. Först ut var Väduren, där alla äldre tvingades flytta. Birgit Zachaus dotter minns hur hennes mamma blev deprimerad och slutade äta.
– Hon gav upp. Det är ett slags självmord. Hon sade att hon hellre ville dö än att flytta. Men jag kunde inte hjälpa henne, säger Inga Zachau.
Birgit Zachaus var inte ensam. Halvåret efter flyttbeskedet den 16 september 2008 avled 15 personer, elva kvinnor och fyra män enligt uppgifter från Skatteverkets folkbokföring som tagits fram för SvD:s räkning. Det är dubbelt så många som under samma period 2007–2008 och tre gånger så många som två år före.
Ett exempel: en förmiddag hittas en kvinna död på en balkong på första våningen. Hennes sängkammarfönster på fjärde våningen står öppet. Före sin död hade hon varit orolig för hur hennes liv skulle bli då hon tvingades flytta, visar utredningen. Till personalen har hon sagt ”det är lika bra att jag hoppar ut genom fönstret”.
Två av dödsfallen Lex Maria-anmäldes som självmord och misstänkt självmord till Socialstyrelsen. Andra dödsfall – som Birgit Zachaus – fick aldrig någon förklaring. Men att självmord fastställs för äldre är ovanligt, enligt Yngve Gustafson, professor i geriatrik vid Umeå universitet:
– Den vanligaste typen av självmord framför allt hos äldre kvinnor är att man slutar äta och ta sina mediciner. Men det brukar inte diagnostiseras som självmord.
Inte bara anhöriga reagerade. Georges Azar, med frisersalong mittemot Väduren, minns tydligt:
– Det var väldigt upprörd stämning. Flera tog livet av sig – en kvinna hoppade. Jag såg ambulansen, säger han.
Ingegerd Bülow vars mamma bodde på Väduren upplevde kaoset efter flyttbeskedet på nära håll.
– Jag sprang till Väduren efter jobbet varje dag och mötte ledsna gamla som satt nere i foajén och undrade vad som skulle bli av dem. Många saknade anhöriga, säger hon.
Boende ordnade protester för att politikerna skulle ändra sig.
– De demonstrerade utanför, men ingen lyssnade – det var jäkla tragiskt, säger Kenneth Bjälkenfalk, antikhandlare på Roslagsgatan.
Varningstecken fanns. Norrmalms stadsdelsförvaltning organiserade flytten av de omkring 130 gamla, som spreds på olika boenden. Ylva Tengblad, dåvarande stadsdelsdirektör, säger att man försökte tillgodose allas önskemål. Enligt henne hölls många möten, inte minst med Attendo som drev Väduren.
I samband med självmordet i februari 2009 fick Ulla Lönn, medicinskt ansvarig sjuksköterska på stadsdelsförvaltningen, veta av personalen att flera äldre på Väduren uttalade självmordstankar, och en extra resurs kopplades in. De många dödsfallen föranledde diskussioner och Ulla Lönn gick tillsammans med ansvarig läkare på Väduren igenom dem.
– Vi kunde inte se att de kunde kopplas till flytten, säger Ulla Lönn.
Mot slutet av sitt liv tackade Birgit Zachau oavbrutet sin dotter för vad hon gjort för henne, på kort och lappar som hon lade ut i lägenheten. Dottern kontaktade kommunen och berättade om sin mammas självmordstankar. Informationen togs emot av en biståndshandläggare på Norrmalm, som i sin tur förde den vidare till Östermalm dit hon hörde. Men sedan hände ingenting. Knappt tre veckor senare kom mamman in medvetslös till S:t Görans sjukhus, där hon avled. Någon dödsorsak kunde aldrig fastställas men Inga Zachau anser att stadens politiker bär ansvaret.
– Till 100 procent vet jag att de orsakade min mammas död.
Det har gått tre år och i årets budget har alliansen i stadshuset dragit i bromsen för omvandlingen av servicehusen. På Vädurens trygghetsboende flyttar nya hyresgäster in. Efter renoveringen höjdes hyran med nära 40 procent för en tvåa.
Anders Nordstrand, vd för bostadsbolaget Micasa svarar i ett mejl på frågan om hur många äldre från servicehuset som antagit erbjudandet: ”Samtliga fick frågan men tyvärr var det ingen som valde att flytta tillbaka.”

Fotnot: SvD har sökt Attendo som uppger att ingen kan kommentera händelserna på Väduren.

DEBATTERA: Hur skulle staden ha hanterat frågan, tycker du? Diskutera i kommentarsfältet nedan.

Vad gäller saken?

2006: M, FP och KD lovar att servicehusen ska få finnas kvar, sedan ett tiotal servicehus omvandlats till seniorboenden av det tidigare rödgröna styret.
2008, september: En artikel i lokaltidningen avslöjar att Väduren ska byggas om till serviceboende. De äldre måste flytta.
2008, december: Den statliga äldreboendedelegationen föreslår att kommunerna ska bygga trygghets- bostäder för äldre.
2009: Den borgerliga alliansen svänger: servicehusen ska omvandlas till trygghetsboende.
2012: Den borgerliga a lliansen i Stockholms stad drar i bromsen. ”Vi ser att där man har genomfört trygghetsboenden så har det gått ganska bra. Men processen under omvandlingen har skapat väldigt mycket oro”, sade äldreomsorgsborgarråd Joakim Larsson (M).
Boende bär större kostnader:
Riktar sig till äldre över 75 år, kräver inget biståndsbeslut.
Införandet väntades spara pengar åt kommunerna. Boende bär en större del av kostnaden.
Trygghetsboende ger lägre grad av service än servicehus som har vårdpersonal dygnet runt.
ANNA GUSTAFSSON
08-13 58 34 anna.gustafsson@svd.se